Magyarország és a globális közlekedési tér
dc.author.affiliation | ATO | hu |
dc.author.mtmtid | 10007934 | |
dc.contributor.author | Erdősi, Ferenc | |
dc.coverage.mtmt | mtmt | hu |
dc.date.accessioned | 2018-06-12T10:06:52Z | |
dc.date.available | 2018-06-12T10:06:52Z | |
dc.date.issued | 2018 | |
dc.description.abstract | A nyitott gazdaságú országok számára fontos, hogy mennyire képesek integrálódni a világgazdaságba és az azt kiszolgáló globális közlekedési rendszerbe. A távoli kontinensekkel folytatott kereskedelemből (a megfelelő peremfeltételek mellett) a komparatív előnyök kihasználása révén extra haszon származhat. Magyarország gazdasága már a 20. században is igen erősen az európai exportra orientált volt. Az utóbbi évtizedekben végbement szerkezetváltás növelte a távoli (főként kelet-ázsiai) beszerzési piacok jelentőségét. Ezért a magyar gazdaság működése szempontjából sem közömbös, hogy mennyire képes bekapcsolódni a globális áruszállítás rendszerébe, melynek meghatározó eszköze (Oroszország nagy része és Közép-Ázsia kivételével) csak a tengerhajózás lehet. A különféle opciókat vizsgálva a szerző áttekintést ad a hátrányos tenger nélküli helyzet enyhítését szolgáló korábbi magyar Duna-tengerhajózásról és „mélytengeri” hajózásról, megszűnésük okairól és következményeiről, továbbá a korunkbeli (szállítástechnológiai korszakváltás által is befolyásolt) kikötőválasztás lehetőségeiről. A tanulmány bemutatja a hazai tengerhajózás szükségességéről, a nemzeti flottához való ragaszkodásról vallott különböző nézeteket. Miért és hogyan ütköztek egymással az ágazati (a hajózási szakembergárda és a – kisebb tengeri hajók fogadására alkalmas – csepeli kikötő által képviselt) parciális érdekek a nemzetgazdaságinak minősített érdekkel a fennmaradás versus megszüntetés dilemmájában? A korábbi megszüntetést kényszer szülte „kváziracionális” opciónak értékeli a szerző, mivel a konténerhajók vásárlásához szükséges tőke hiánya volt a meghatározó tényező a döntéskor. A mai gazdaságossági számítások tükrében már több érv szól a külföldi hajózási társaságokkal való szállíttatás mellett. Kedvezőbb helyzetben van Magyarország a globális légi közlekedési tér eléréséhez. A nemzeti légitársaság (MALÉV) megszűnése ellenére Budapestről közvetlen távolsági járatokkal több desztináció érhető el, mint a környező nyugat- és kelet-balkáni országok fővárosaiból. Viszont a regionális hub szerepét továbbra is Bécs (és részben Prága) tölti be. A jövőben az Isztria-közeli kikötők szerepe Magyarország külkereskedelme számára erősödik, viszont a direkt globális légi vonalak száma számottevően nem növekszik. | hu |
dc.description.access | Szabadon elérhető / Open access | hu |
dc.format.extentfirstpage | 27 | hu |
dc.format.extentlastpage | 49 | hu |
dc.format.extentvolume | 32 | hu |
dc.identifier.citation | Tér és Társadalom 32:(1) pp. 27-49. (2018) | hu |
dc.identifier.mtmt-recordid | 3340996 | |
dc.identifier.uri | https://tet.rkk.hu/index.php/TeT/article/view/2896 | |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/11155/1687 | |
dc.identifier.uri | http://real.mtak.hu/80640 | |
dc.language | magyar | hu |
dc.relation.ispartofjournal | Tér és Társadalom | hu |
dc.relation.ispartofjournalissue | 1 | hu |
dc.rights | Creative Commons Attribution Non-Commercial No Derivatives (CC-BY-NC-ND-4.0) Nevezd meg!-Ne add el!-Ne változtasd! | hu |
dc.subject | légi közlekedés | hu |
dc.subject | globális közlekedési tér | hu |
dc.subject | Magyarország | hu |
dc.subject | elérhetőség | hu |
dc.subject | mobilitás | hu |
dc.subject | tengerhajózás | hu |
dc.subject | kikötők | hu |
dc.title | Magyarország és a globális közlekedési tér | hu |
dc.type.description | folyóiratcikk | hu |
Files
License bundle
1 - 1 of 1
Loading...
- Name:
- license.txt
- Size:
- 1.71 KB
- Format:
- Item-specific license agreed upon to submission
- Description: